דמוגרפיה עולמית, כלכלה ופוליטיקה כולן עוסקות “בעושר” ויש להן השפעה ישירה על חברות ישראליות ובינלאומיות שמתכננות את אסטרטגית ההתפתחות שלהן לעשורים הקרובים.
הכלכלות הגדולות, הפוליטיקה והמלחמות, כולם מבוססות “כסף” כלכלה ואינטרסים של כוח כלכלי עולמי. תשקלו טוב, לאיזה קבוצה מנצחת אתם מתחברים. לצורך כך, נבחן קודם את הכלכלות הגדולות ולאחר מכן נראה בתחתית המאמר מספר דוגמאות פרקטיות עבור חברות וסטרטאפים המעוניינים לפרוץ לשוק הבינלאומי.
העולם הכלכלי משתנה במהירות, ומדינות חדשות עולות ככוחות כלכליים מובילים. הצפי לסיכום שנת 2023, לפי קרן המטבע הבינלאומית (IMF) לגבי עשר הכלכלות הגדולות והמובילות בעלום, מבחינת תוצר מקומי גולמי GDP הן:
הגורמים העיקריים לצמיחה הכלכלית של ארצות הברית כוללים את הגודל הגדול של שוק הצריכה שלה, את החדשנות הטכנולוגית שלה ואת כוח העבודה היעיל שלה. סין נהנית מצמיחה כלכלית מהירה הודות להשקעות נרחבות בתשתית, בייצור ובטכנולוגיה. יפן היא מעצמה כלכלית חזקה עם תעשייה מתקדמת ותשתית חזקה.
ניתוח של מגמות כלכליות עתידיות מעלה כי עשר הכלכלות המובילות לשנת 2050 עשויות להיות:
ניתוח זה מבוסס על נתוני הבנק העולמי, קרן המטבע, פרסומים של גולדמן זקס ובנקים להשקעות מובילים בעולם.
צמיחה כלכלית מהירה של סין והודו צפויה להוביל לשינויים משמעותיים בדירוג הכלכלות הגדולות בעלום. סין עשויה להמשיך להיות הכלכלה הגדולה ביותר בעלום, כאשר הודו תעקוף את ארצות הברית ותהפוך לכלכלה השנייה בגודלה. אנו צופים תהפוכות כאשר יש סימנים ראשונים שמראים כי יתכן והודו תהפוך במהרה לכלכה הגדולה בעולם וזאת בזכות מספר תהליכים גאו-כלכליים ופעולות עולמיות שעושות ביחד הודו וארה”ב על מנת ליצר איזון כלכלי עולמי אחר.
עשר הכלכלות המובילות בעלום הן מגוונות מבחינה כלכלית. חלקן הן מעצמות תעשייתיות, בעוד אחרות הן מדינות עם כלכלה מבוססת שירותים. עם זאת, לכל הכלכלות הללו מאפיינים משותפים מסוימים, כולל:
מאפיינים אלו הופכים את הכלכלות הללו לכוחות כלכליים מובילים בעלום. וכאשר אנו ניגשים לבצע תוכנית גאו-אסטרטגית ארוכת טווח לחברות שפונות לשוק הבינלאומי, רצוי להיעזר בצוות מקצועי על מנת להבין את ההשלכות והיתרונות שמונחות בפנינו.
החל מסטרטאפ צעיר שמחפש את שוק היעד הנכון בשבילו לזינוק הראשוני ולעשור הבא, למיקוד טכנולוגי לפי צרכי האוכלוסייה ולמיקוד כלכלי לפי המדינות בעלות הצרכים והמשאבים כפי שצופה העתיד. והמשך לחברות בינוניות וגדולות שמתכננות אסטרטגית את ההתפתחות שלהן לשנים הקרובות.
חברות השוקלות את האסטרטגיה שלהם לגבי פריצה בינלאומית וחברות שכבר פועלות במישור הבינלאומי ושוקלות את פעילותן לשנים הבאות, יטיבו עם יבחנו את השפעת ההתפתחויות הגלובליות על הפעילות שלהן, להלן מספר דוגמאות בהן נתקלנו לאחרונה:
חברת הייטק בתחום הבינה המלכותית AI ממקדת את המוצר שלה לשוק הרכב הסיני באופן ייחודי. לחברה הסכמים ייחודיים עם מספר חברות יצרניות בסין וזאת לאחר שנים רבות של השקעה ומאמץ. בשנה האחרונה בעקבות המאבק הכלכלי בין ארה”ב לסין, ממשלת ארה”ב הטילה מגבלות על יצוא רכיבי מחשבים מתקדמים מארה”ב ובנות בריתה לסין. עולה חשש כבד כי החברה לא תוכל לעמוד בהתחייבויות שלה מול הלקוחות הסינים מאחר ומעבדי המחשב הייחודיים מיוצרים בארה”ב. את ההתפתחות הדרמטית הגאו-כלכלית הזאת היה ניתן לצפות מראש ולתכנת את האסטרטגיה וניהול הסיכומים בהתאם.
חברה שמפתחת טכנולוגיה לסריקה ומיון של מכולות, פנתה אלינו לסיוע בתכנון גאו-אסטרטגי של הפעילות הבינלאומית שלה לפני יצא לשוק העולמי. באופן טבעי וכמעט אוטומטי החברה שקלה להיכנס ראשית לשוק האמריקאי ולאחר מכן לשוק המערב אירופאי (שני שווקים שנחשבים איכותיים ומהווים תו תקן לעולם). לאחר מחקר מעמיק ושיתוף פעולה עם מנהלי החברה הגענו ביחד למסקנה כי המדינה הטובה ביותר והנוחה ביותר להתחיל בא את הפעילות הבינלאומית היא הודו. לטווח ארוך נראה בברור כי הודו תהפוך לאחד ממוקדי המסחר והלוגיסטיקה העולמית. כבר היום יש בהודו מעל 150 שדות תעופה ועשרות נמלי ים, כאשר למעלה מעשר נמלי הים המובילים באסיה נמצאים בהודו. כמו כן היקף בניית נמלי ים ותעופה בינלאומיים חדשים הוא גבוה בכל שנה. קרי היקף השקעות בתחום הוא אדיר. לזאת ניתן להוסיף מנטליות “נוחה” יותר לחדירה בעזרת שותפים מקומיים בין היתר בזכות דרישות תקינה נוחות יותר מארה”ב. אולם בשורה התחתונה פריסה וכניסה לשוק ההודי מהוות קפיצה כלכלית מידית וקפיצה איכותית של מוניטין לטווח הארוך.
הבנת הברית הגאו-כלכלית והגאו-פוליטית בין ארה”ב והודו, מאפשר לחברות רבות לבחור לחדור לשוק האמריקאי לאחר שנכנסו לשוק בהודו ולהפך. הבנה של “הצירים” הבינלאומיים של בריתות ואינטרסים תסייע לזהות מוקדי כוח כלכליים קיימים ומתפתחים. למשל פיתוח טכנולוגי בטחוני או פיתוח בתחום התרופות יכול לבוא משני הכיוונים מארה”ב להודו ומהדו לארה”ב, הכול תלוי בניתוח האינטרסים והבנת המוצר/השירות ופעילות החברה.
זיהוי אינטרסים גאו-אסטרטגים של מדינות וקבוצות כוח יכול להציל חברות מליפול, לצמצם סיכונים ואף לעזור בצמיחה בכיוון הנכון.
הכותב הוא אופיר אנג’ל, יו”ר AUREN ישראל.
“מחולל עסקים” ומומחה בייעוץ גיאו-אסטרטגי לחברות בינלאומיות.